„Respublikai“ ketvirtadienį paskelbus, kad kai bankas „Snoras“ buvo uždarytas, jame vis dėlto vyko finansinės operacijos ir net buvo pervesta milžiniška suma į užsienio banką laikinajam administratoriui Saimonui Frikliui (Simon Freakley), aiškinomės, kokių veiksmų griebsis parlamentinę kontrolę vykdantys Seimo nariai.
Geriau tylėti
Ar pervedimai S.Frikliui buvo vieninteliai iš paralyžiuoto banko? Ar nebuvo pumpuojami ir kitiems suinteresuotiems asmenims - jei jau kartą pavyko išjungtą bankinę sistemą „nulaužti“? Ar parlamentarai apskritai norėtų, kad visuomenė tai sužinotų?Pavyzdžiui, Liberalų sąjūdžio frakcijos atstovas Arminas Lydeka tvirtina, kad net ir parlamentiniu lygmeniu tyrimas nėra reikalingas.
„Aš balsavau prieš laikinosios komisijos dėl „Snoro“ sudarymą ir vėl balsuosiu prieš. Komisija būtų žalinga tiek prokuratūros, tiek kitų specialiųjų tarnybų tyrimams, būtų užvilkintas procesas, būtų politikuojama, o politikų kišimasis vėliau būtų panaudojamas teismuose. Taip, prokuratūra tiria tik tai, dėl ko į ją kreipiamasi. Tačiau ji ištirs bet kokį naują faktą, jei jis atsiras, greičiau, kokybiškiau ir greičiau nei politikai“, - tikino A.Lydeka.
Parlamentaras net nemano, kad reikėtų bent jau atkreipti prokurorų dėmesį į tai, kad, kaip teigiama, tik „nulaužus“ užblokuotą „Snoro“ sistemą pavyko pervesti pinigus į britų banką „Barclays“ ir kad tai galėjo būti ne vienintelė finansinė operacija sustabdžius banko veiklą.Nepastebi skaidrumo
Darbo partijos frakcijos seniūnas Vytautas Gapšys linkęs pateisinti S.Friklį, pasiskubinusį pervesti pinigus sau į užsienio banką.
„Jie tai turbūt vadina vidine operacija, nes mokėjimai, būtini banko veiklai užtikrinti, ir po jo veiklos sustabdymo yra galimi. Tačiau reikia geriau įvertinti, ar teisės aktai tai tikrai leidžia, tuo turi užsiimti teisėsaugos institucijos“, - kraipė galvą V.Gapšys.
Tačiau jis pripažino, kad kai buvo sustabdyta „Snoro“ veikla, ten vyko daug keistų dalykų.
„Įmonėms buvo vykdomi įskaitymai. Šiais klausimais kyla didesnių abejonių. Į tai turėtų atsakyti Seimo laikinoji tyrimo komisija, kuri gautų visus dokumentus. O dabar tai žino tik trys žmonės Lietuvoje ir S.Friklis“, - aiškino V.Gapšys.Bijo, kad per daug nepaaiškėtų
Frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ seniūnas Valentinas Mazuronis nenustebo, kad jau paskelbus moratoriumą iš banko „Snoras“ buvo atlikti pervedimai S.Frikliui į užsienio banką.
„Buvo du pavedimai, kai visos operacijos jau buvo uždraustos. Tačiau Lietuvos banko vadovas V.Vasiliauskas šį faktą, kaip ir daugelį kitų, nutylėjo. Ginamasi laikinojo administratoriaus paskyrimo sutartimi. O ji net Seimo nariams neprieinama (tik nesuvokiu, kodėl, nes šiuo metu „Snoro“ savininkė yra valstybė), tik laikinajai komisijai būtų prieinama, todėl ta komisija yra būtina. Bet būtent todėl jos taip ir bijoma, nes išsiaiškintų tai, kas kitaip nebus išsiaiškinta“, - dėstė V.Mazuronis.
Kad pinigų pervedimas užsienio bankui nebuvo teisėtas, politiko teigimu, įrodo ir faktas, kad vienas Austrijos bankas pavedimą priimti atsisakė, motyvuodamas tarptautiniais teisės reikalavimais, draudžiančiais priimti pavedimus iš moratoriumo taisyklių ribojamo banko.Keisti sutapimai
Parlamentaras teisininkas Remigijus Žemaitaitis įsitikinęs, kad pervedimai į kitus bankus buvo neteisėti ir jų negalima vadinti vidinėmis „Snoro“ operacijomis“.
„Barclays“ yra kitas juridinis asmuo. Čia yra dar baisesnis atvejis nei tas galimas atvejis su Seimo valdančiųjų giminėmis. Didelių abejonių kelia ir sutapimas, kad pasirinktas bankas, kurį premjeras Andrius Kubilius įvardijo kaip vieną patikimiausių bankų. Visa tai turi tirti ne tik prokurorai, bet ir Seimo komisija. Juk reikia išsiaiškinti ir kokiais politiniais argumentais viskas buvo daroma, kieno pastangomis tai buvo padaryta, ar nebuvo galima išsaugoti banko. Be to, jei buvo „nulaužta“ bankinė sistema, būtinas ikiteisminis tyrimas dėl vagystės“, - vardijo R.Žemaitaitis.
Parengta pagal dienraštį "Respublika"