2017 metų pradžioje Lietuvoje gyveno 2 mln. 849 tūkst. nuolatinių gyventojų - tai yra 39,2 tūkst., arba 1,4 proc., mažiau negu 2016 metų pradžioje, skelbia Statistikos departamentas. Kaip ir ankstesniais metais, pagrindinė nuolatinių gyventojų skaičiaus mažėjimo priežastis - emigracija.
Neigiama neto tarptautinė migracija (29,6 tūkst. daugiau žmonių emigravo negu imigravo) lėmė 75,5 proc. bendro nuolatinių gyventojų skaičiaus sumažėjimą, o neigiama natūrali kaita (mirė 9,6 tūkst. žmonių daugiau negu gimė kūdikių) sudarė likusius 24,5 proc.
2016 m. gimė 31,2 tūkst. kūdikių, arba 322 kūdikiais (1 proc.) mažiau nei 2015 m. Mirė 40,8 tūkst. žmonių, arba 1 tūkst. (2,4 proc.) mažiau.
Praėjusiais metais emigravo 51 tūkst. gyventojų, tai 6,4 tūkst. (14,5 proc.) daugiau nei 2015 m. Šalį paliko 25,8 tūkst. vyrų ir 25,2 tūkst. moterų. Lyginant su 2015 m., emigravusių vyrų skaičius padidėjo 1,5 tūkst. (6,2 proc.), moterų - 4,9 tūkst. (1,2 karto). Kas trečias (-ia) emigravęs vyras ar emigravusi moteris buvo 20-29 metų amžiaus.
2016 m. į Lietuvą imigravo 21,4 tūkst. žmonių, tai 772 (3,5 proc.) mažiau negu 2015 m. Į Lietuvą grįžo gyventi 16,5 tūkst. Lietuvos Respublikos piliečių (77,2 proc. visų imigrantų) - 1,9 tūkst. (10,4 proc.) mažiau nei 2015 m. Pernai į šalį imigravo 4,9 tūkst. užsieniečių, tai 1,1 tūkst. (30,2 proc.) daugiau negu 2015 m. Imigravo daugiau vyrų nei moterų - atitinkamai 12,3 ir 9,1 tūkst. Kas trečias (-ia) imigravęs vyras ar imigravusi moteris buvo 20-29 metų amžiaus, kas ketvirtas (-a) - 30-39 metų amžiaus.