Nors krizė esą traukiasi, laimė tai pajusti tenka ne visiems. Štai meno mokyklų mokytojai, pvz., Nacionalinės M.K.Čiurlionio menų gimnazijos, priversti eiti nemokamų atostogų. Švietimo ir mokslo ministras Gintaras Steponavičius ginasi, esą to negali būti. Tačiau „Vakaro žinių” žurnalistai išsiaiškino, kad proceso mastas gerokai didesnis, mat tariamai atostogauja ne tik meno, bet ir visa grandinė bendrojo lavinimo mokyklų pedagogų.
Taupo, kaip gali
Ignalinos rajono gimnazijoje atostogų maratonas jau prasidėjo. Iki rugsėjo 1 d. 4 dienas nemokamų atostogų turės eiti kiekvienas gimnazijos mokytojas. Švietimo įstaigoje dirbanti pedagogė (pavardė redakcijai žinoma - red. past.) pasakojo, kad taip atsitiko, esą buhalterei apskaičiavus, kad mokos fonde gali pritrūkti pinigų.
„Mums buvo pasiūlyta arba eiti nemokamų atostogų, arba sumažinti mokytojų koeficientus iki minimumo, tai reiškia, kad visus metus mokytojas gautų gerokai mažesnį atlyginimą”, - situaciją gimnazijoje nupasakojo viena jos mokytojų.
Pasak moters, tai jau ne pirmosios taupymo priemonės, kurių buvo imtasi. „Tam, kad sutaupytume mokos fondo pinigų, pirmiausia buvo perpus sumažinta ministro duotų valandų, kurios skiriamos papildomiems darbams. Nors mums reikia naujų vadovėlių, kolektyve draugiškai susitarėme, kad kai kurių dalykų naujus vadovėlius perkame, kitų atsisakome. Kitaip sakant, taupome visomis įmanomomis priemonėmis”, - nusivylimo neslėpė pedagogė.
Ilgos atostogos
Tačiau Ignalinos rajono gimnazijos rūpesčiai, esą dar nėra tokie dideli, kokie teko kitoms rajono mokykloms. „Nemokamų atostogų priversti imti visų rajono mokyklų mokytojai. Kiek teko girdėti, Česlovo Kudabos mokykloje (pagrindinė mokykla Ignalinoje - red. past.) mokytojai turi imti 10 dienų atostogų. O, pvz., iš Daugėliškio mokytojo, turinčio nedidelį krūvį, reikalaujama sutaupyti 2 tūkst. litų. Tai reiškia, kad nemokamų atostogų jam reikia išeiti daugiau negu mėnesį”, - absurdiškais reikalavimais stebėjosi pašnekovė.
Taupymo režimas gimnazijoje įvestas jau ne pirmus metus. Anot mokytojos, pernai jiems pavyko sutaupyti net 200 tūkst. litų, kurie grįžo atgal į savivaldybę. Kaip teigė Ignalinos rajono meras Bronius Ropė, sutaupytos lėšos buvo panaudotos ugdymo reikmėms įsigyti.
Apvogė ministras
Paklaustas, kodėl metų metus mokytojai priversti skaudžiai spaustis diržus, B.Ropė teigė, esą niekas nėra verčiamas eiti nemokamų atostogų. „Kadangi krepšelis 9-12 klasėms nuo rugsėjo 1 d. sumažintas, o dėl vaikų sumažėjimo sumažintas ir finansavimas, tai kiekviena mokykla pati sprendžia, kaip jai šioje situacijoje išsiversti - teisinosi miesto galva.
Komentuodamas situaciją meras negailėjo kritikos ir Švietimo ir mokslo ministerijos vadovui. „Tegu Švietimo ir mokslo ministras neapvaginėja mokyklų. Visoms kaimo mokykloms 25 proc. sumažino finansavimą, paskui aiškina, kad neikite neapmokamų atostogų. Tai ką jiems daryti? Pagal ministrą, turėtų būti nutrauktas ugdymo procesas ir uždarytos mokyklos”, - piktinosi B.Ropė.
Negali būti?
Tačiau finansinė našta slegia ne tik Ignalinos rajono mokyklas. Kaip teigė Seimo narys Jurgis Razma, panašiai klostosi ir Žemaitijos ugdymo įstaigose.
Išdėstęs susirūpinimą padėtimi mokyklose ministrui G.Steponavičiui, pasak J.Razmos, šis suabejojo, ar tai tiesa. Pats Švietimo ir mokslo ministras nesidrovi prisipažinti nieko nenutuokiantis apie visos Lietuvos mastu susidariusią situaciją. „Negali būti jokių nemokamų atostogų per prievartą, nes mokyklos gauna finansavimą pagal turimą moksleivių skaičių - krepšelius. Dėl tokių „iniciatyvų” esame gavę signalų tik iš M.K.Čiurlionio menų mokyklos. Įdėmiau pasidomėjus paaiškėjo, kad mokykla pirmiausia turėtų peržiūrėti išlaidas nemenkai administracijai”, - bet kokios atsakomybės kratėsi ministras.Audrius JURGELEVIČIUS - Lietuvos švietimo profesinės sąjungos pirmininkas:
Šita situacija jau treti metai kartojasi kone identiškai. Visų pirma, tariamai atostogauti išeina tų švietimo įstaigų mokytojai, kurios priklauso savivaldybėms. Tačiau kad gimnazijų mokytojai, pavyzdžiui, Ignalinoje, išeina nemokamų atostogų, man yra visiškai nesuprantama. Aš drįsčiau teigti, kad tų mokyklų vadovai, verčiami savivaldybių, bando užbėgti už akių galimam lėšų trūkumui.
Tačiau mes visiems sakome (nes paprastai taip ir atsitinka) niekur neiti iki rugsėjo 1 dienos, nes biudžetai yra suplanuoti visiems metams.
Ir kai rugsėjo 1 dieną bus aišku, kiek vaikų atėjo, kokie bus darbo krūviai ir pan., tada, jei to reikės, bus galima kalbėti apie taupymo priemones. Esu 100 proc. įsitikinęs, kad gruodžio mėnesį paaiškės, kad pinigų liko.
Tai yra situaciją, į kurią mokyklas įstūmė Švietimo ir mokslo ministerija, visų pirma, dėl finansavimo tvarkos, mokyklų tinklų kūrimo taisyklių. Formaliai, aišku, atlyginimų ministerija nemoka, biudžetas yra kiekvienos savivaldybės, tačiau visą tvarką nustato ministerija. O kad ministras sako nežinąs tokių dalykų, tai jis meluoja, nes turi įprotį sakyti neteisybę. Jis puikiai viską žino, nes kiekviena ministerija renka statistiką ir apie situaciją, ir apie priemones. Tačiau ministras dabar užėmęs formalią poziciją. Formaliai jis niekuo dėtas. O kai niekuo dėtas, tariamai jis gali nieko nežinoti.
Parengta pagal dienraštį "Vakaro žinios"