Vyriausybė rytoj ketina patvirtinti Tarnautojų elgesio kodeksą, už kurio nuostatų šiurkščius pažeidimus iš pareigų būtų šalinami visi valstybės tarnautojai, išskyrus statutinius, pareigūnai, išskyrus prokurorus, įmonių ar įstaigų, kurių dalininkė yra valstybė ar savivaldybės, darbuotojai. Panašių etikos kodeksų prikepta kaip pyragų.
Kodeksas taip pat negaliotų ir teisėjams, mat, kaip „Respublikai“ aiškino jo viena iš autorių parlamentarė Agnė Bilotaitė, politikų bandymai tramdyti Temidės tarnus būtų traktuojami kaip spaudimas jiems.
Vidaus reikalų ministras Raimundas Palaitis siūlo, kad Vyriausybė pritartų kodekso projektui, tačiau su tam tikromis išlygomis.
„Tarnautojas laikomas neatitinkančiu minimalių nepriekaištingos reputacijos reikalavimų, jeigu piktnaudžiauja alkoholiu, narkotinėmis, toksinėmis ar psichotropinėmis medžiagomis. Iš šios nuostatos neaišku, kokia tvarka vadovaujantis būtų konstatuotas piktnaudžiavimo alkoholiu, narkotinėmis, toksinėmis ar psichotropinėmis medžiagomis faktas“, - vieną iš kodekso trūkumų įvardino R.Palaitis.
Ministrui kliūna ir tai, kad projekte numatyta, jog pašalinti iš pareigų galima būtų ir už elgesį ne tarnybos metu, jei elgesys diskredituoja instituciją.
„Tarnybinė nuobauda - atleidimas iš pareigų - gali būti skiriama tik už tarnybinį nusižengimą, o tarnybinis nusižengimas, už kurį valstybės tarnautojas gali būti patrauktas tarnybinėn atsakomybėn, turi būti susijęs su jo tarnyba“, - dėstoma R.Palaičio pasirašytame projekte, kurį rytoj svarstys Vyriausybė.
„Nepriekaištingos reputacijos turi būti ne tik valstybės tarnautojai, bet ir visi viešojo sektoriaus darbuotojai, teikiantys viešąsias paslaugas, nes jiems algas moka mokesčių mokėtojai. Neturėtų būti, kad tokie žmonės piktnaudžiautų alkoholiu ar dar blogiau - narkotinėmis medžiagomis. Tarnybos metu to negali būti vienareikšmiškai. Tačiau net ir ne tarnybos metu, jei tu šlaistaisi girtas gatvėmis ir įkrenti į fontaną, - diskredituoji instituciją. Juo labiau jei visi žino, kad tu esi tarnautojas. Todėl ir už tokius dalykus turi būti numatytos nuobaudos. Aišku, kodeksas į privatų gyvenimą nesikištų: nebūtų baudžiama už alkoholio vartojimą namuose ar privačiuose pobūviuose“, - sakė A.Bilotaitė.
Parlamentarės teigimu, sprendimą dėl nuobaudų priimtų institucijos vadovas. Jei jis sprendimo nepriimtų, tyrimą pradėtų Vyriausioji tarnybinės etikos komisija. Kam reikalingas kodeksas, jei nuobaudos numatytos Valstybės tarnybos įstatyme? A.Bilotaitė į tai turi du atsakymus. Pirmas - minėtas įstatymas apima tik valstybės tarnautojus, tačiau nereglamentuoja įmonių, įstaigų, bendrovių, kurių dalininkė yra valstybė ar savivaldybės, darbuotojų elgesio. Antras - įstatymas netobulas, o dėl patiriamo valdininkų spaudimo bet kokie siūlymai jį patobulinti užstringa.
Tiesa, politikė neturi daug vilčių, kad kodekso įteisinimas būtų labai veiksminga priemonė, drausminanti pažeidėjus, mat panašus kodeksas jau reglamentuoja, pavyzdžiui, valstybės politikų elgesį.
„Mes esame diskutavę, kad tas kodeksas pernelyg švelnus, todėl būtina ir jį peržiūrėti. Jis labiau atrodo popierinis nei tikras. Todėl nesu girdėjusi, kad bent vienas politikas už jo pažeidimą būtų nubaustas“, - pripažino A.Bilotaitė.