Nauja valdančioji dauguma pareiškė iki pavasario atsiskaitysianti su visais pensininkais, kuriems per krizę teko skursti, kai buvusi konservatorių ir liberalų valdžia nukarpė pensijas. Tačiau kompensacijų sulauks ne visi - mokslininkai, tremtiniai ir tūkstančiai kitų valstybinių pensijų gavėjų liko už borto, nes jiems įstatymas kompensavimo nenumato.
Įvertinti tik dirbusieji
Ekonominiu sunkmečiu verždama diržus net ir skurdžiausioms visuomenės grupėms Andriaus Kubiliaus Vyriausybė nedrįso liesti tik mažesnių nei 188 eurai pensijų. Didesnes rėžė ir 5, ir 20, ir net 70 procentų. Vien iš valstybinių pensijų nukarpymo biudžetas kasmet sutaupydavo apie 150 mln. litų (43,4 mln. eurų). Ši suma buvo viešai įvardyta, kai Seimas nusprendė nuo 2013 m. neatkurti buvusių valstybinių pensijų dydžių daugiau kaip 100 tūkst. jų gavėjų, nors senatvės ir netekto darbingumo pensijos buvo atkurtos nuo 2012 m. sausio 1-osios. Taigi per ketverius metus valstybinių pensijų gavėjų sąskaita užlopyta daugiau nei 170 mln. eurų vertės biudžeto skylių.
Tačiau kompensuojama gerokai mažiau - apie 13 mln. eurų maždaug 7,5 tūkst. dirbusių valstybinių pensijų gavėjų, kuriems pensijos sumažintos labiau, negu tokiems pat valstybiniams pensininkams, tik nedirbusiems. Tarp laimingųjų daugiausia policijos ir specialiųjų tarnybų pareigūnų, prokurorų, teisėjų, kariškių, kalėjimų prižiūrėtojų.
Kitų grupių valstybinių pensijų gavėjams, kaip antai mokslininkams, menininkams, nukentėjusiems asmenims - tremtiniams, pokario rezistentams, sužeistiems per Sausio 13-osios įvykius, - daugiavaikėms motinoms, garbės donorams joks kompensavimas nenumatomas, jeigu jie nedirbo. O, pavyzdžiui, mokslininkai, Nacionalinės premijos laureatai, laisvės kovų dalyviai, kol dirba, net negali gauti savo užtarnautos valstybinės pensijos. Ar jų nuopelnai menkesni už tų, kurie ir dirbo, ir valstybines pensijas gavo?
Skolų neskaičiuoja
Kiek skolų buvusios valdžios nuskriaustiems pensininkams negrąžinta, o gal ir nesirengiama grąžinti, nežino net pati „Sodra“.
„Tokių skaičiavimų nėra, nes 2010-2012 m. „Sodra“ iš valstybės biudžeto lėšų valstybines pensijas mokėjo tik daliai jas gaunančių asmenų. Kitoms grupėms, pvz., pareigūnams, kariams, paskirtų valstybinių pensijų mokėjimą „Sodra“ palaipsniui perėmė tik nuo 2013 m., iki tol jos buvo mokamos iš kitų institucijų biudžetų lėšų“, - į „Vakaro žinių“ klausimą atsakė „Sodros“ Komunikacijos skyriaus vedėja Gabrielė Banaitytė.
Jeigu siekiama atkurti teisingumą ir grąžinti žmonėms tai, ką jie prievarta skolino, gelbėdami valstybę nuo griūties, negali būti jokio diskriminavimo. Tuo įsitikinęs Lietuvos policijos veteranų asociacijos valdybos pirmininkas Vytautas Navickas.
„Kompensacijų sulaukė 2010-2013 m. dirbusieji pareigūnai, o kas sunkiausiai gyveno ir nedirbo, provincijos žmonės, buvę apylinkių inspektoriai, patruliai, kurių valstybinės pensijos pačios mažiausios, nieko negavo, - apgailestavo V.Navickas. - Žmonės laukė, tikėjo, o dabar, paaiškėjus, kad valstybė neskuba grąžinti skolų, teismuose jau visi apskundimo terminai praėję. Dabar įmanoma kompensacijų sulaukti tik priėmus specialų įstatymą.“
Pareigūnai nepasiduos
Toks įstatymo projektas buvo parengtas Vidaus reikalų ministerijos, kai ministru buvo dabartinis premjeras Saulius Skvernelis. Tačiau Vyriausybė pateikė neigiamą išvadą - buvo aiškinama, kad nevalia išskirti iš valstybinių pensijų gavėjų atskiros pareigūnų kategorijos, nes esą nekompensuojamos ir mokslininkų, ir prokurorų, ir kitų kategorijų asmenų per krizę sumažintos pensijos. Projektas Seime pasiekė priėmimo stadiją, tačiau nebuvo teiktas galutiniam balsavimui. Jo įgyvendinimas kainuotų biudžetui apie 29 mln. eurų.
Prieš Naujuosius metus Lietuvos policijos veteranų asociacija dėl nedirbusių pareigūnų pensijų kompensavimo kreipėsi į Seimą, Vyriausybę ir Vidaus reikalų ministeriją.Lietuvos laisvės kovotojų sąjungos garbės pirmininkas Jonas Burokas paklaustas, ar jo vadovaujama organizacija neketina sekti pareigūnų pavyzdžiu, kai šie reikalauja kompensuoti nurėžtas valstybines pensijas ne tik dirbusiems, Lietuvos laisvės kovotojų sąjungos garbės pirmininkas prisiminė, ką kalbėjo buvę partizanai Lietuvą ištikus krizei: „Dabar jie senukai - aš už juos gerokai jaunesnis, bet ne vienas sakė, kad jeigu valstybėje padėtis sunki, tegul mažina mūsų valstybines pensijas - gal kada nors ir sugrąžins... Maždaug taip jie dabar ir elgiasi: žmonės, kurie dėl Lietuvos laisvės atidavė savo sveikatą, apie pinigus negalvoja.“
Parengta pagal dienraštį „Vakaro žinios“