Vokietijos kanclerė Angela Merkel vakar Vašingtone susitiko su Jungtinių Valstijų prezidentu Donaldu Trampu (Donald Trump). Pokalbių metu didžiausias dėmesys skirtas transatlantinei prekybai ir geopolitikai.
Rolandas Paulauskas, Nepriklausomybės Atkūrimo Akto signataras, politikos apžvalgininkas:
Pabandykime kartu su skaitytojais pamąstyti: jeigu ir toliau Vokietijos automobiliai, gaminami Meksikoje, kur yra maži atlyginimai ir atitinkamai maža tų automobilių savikaina, ateina į Amerikos rinką, ar gali amerikietiški automobiliai, pagaminti JAV, kur algos ir gamybos standartai dideli, konkuruoti su šia produkcija? Žinoma, negali. Vadinasi, tų interesų suderinti neįmanoma, galima tik pasidalinti rinką ir sakyti: jūs mums nusileiskite čia, mes jums nusileisime ten... Tik toks gali būti suderinimas.
Tačiau jeigu D.Trampas ir toliau deklaruoja, kad jis nori grąžinti darbo vietas ir gamybą į Ameriką, tai jis turės daryti, ką ir žadėjo per rinkimų kampaniją. Beje, jis ir tiems patiems vokiečiams sakė, kad taikys muitus jų automobiliams. Be abejo, A.Merkel į JAV nuskrido ir dėl to, tai yra svarbu, tačiau vargu ar svarbiausia.
Pirmiausia A.Merkel neturi atsakymo, kaip jai elgtis tarptautinėje erdvėje, pavyzdžiui, ką daryti su Rusija, kokia JAV pozicija santykių su Kinija klausimais, ir t.t. Nes, žvelgiant iš šalies, sunku suprasti, koks tas D.Trampas yra. Viena jis kalbėjo prieš rinkimus, kita jis kalba dabar, be to, jam daromas milžiniškas spaudimas, ir tai smarkiai koreguoja netgi paties D.Trampo planus. Jis tiesiog daugelio dalykų negalės padaryti dėl to spaudimo - akivaizdu, kad visa tai veda į prezidento apkaltą...
Savo ruožu ir A.Merkel turi jam ką papasakoti. Nes ji daug metų bendrauja su Vladimiru Putinu, be to, ji kitados netgi mokslus Donecke yra baigusi, puikiai kalba rusiškai, buvusi komjaunuolė iš Rytų Vokietijos. Manau, kad ir D.Trampas norėtų su tokiu žmogumi pasišnekėti, nes pats D.Trampas praktikos prasme yra gana tolimas Europos politikai, jis tik dabar žengia į šitą lauką...
Taigi čia bus aptarinėjami ir geopolitiniai, ir ekonominiai reikalai. Nes jeigu D.Trampas tesės savo pažadą taikyti muitus Vokietijos automobiliams, vokiečiams bus milžiniškas smūgis. Bet vokiečiai JAV rinkoje parduoda ne tik automobilius - ten dirba ir tokie milžiniški koncernai, kaip „Siemens“ ar BASF, kurie taip pat JAV kuria darbo vietas.
Pasaulyje tokio tipo reikalai visada sprendžiami ieškant kompromiso - tu negali pasiimti visų darbo vietų arba visų atiduoti. Didžiausia blogybė tiek JAV, tiek Vakarų Europos buvo ta, kad per pastaruosius dešimtmečius pernelyg daug darbo vietų buvo atiduota Kinijai. Čia turi būti pasiektas kažkoks balansas, o dabar nueikite į bet kokią buitinių prekių parduotuvę ir visur pamatysite daugiausia kiniškas prekes. Tas pats ir Amerikoje.
Parengta pagal dienraštį „Vakaro žinios“